Rehn varoittaa syvästä kriisistä – esittää ratkaisua työmarkkinariitaan
Presidenttiehdokas Olli Rehn varoittaa koko kansantalouden ajautumisesta syvään kriisiin, kun hallitus ja palkansaajaliike ovat ajautuneet törmäyskurssille työelämää koskevien uudistusten valmistelussa.
Kansantalous on jo valmiiksi taantumassa, Rehn muistuttaa tiedotteessa.
– Siksi vetoan niin hallitukseen kuin työmarkkinajärjestöihinkin: pakitetaan nyt muutama askel taaksepäin, yritetään vielä neuvotteluilla ratkaista uudistusten sisältö ja peruutetaan työtaistelutoimet, kansanliikkeen ja keskustan ehdokas Rehn sanoo.
Rehnin mukaan hallitusohjelman kirjaukset paikallisen sopimisen osalta ovat enimmäkseen tarpeellisia, mutta niitä voisi tasapainottaa vahvistamalla työntekijöiden roolia yritysten hallinnossa.
– Esimerkiksi Saksassa ja Ruotsissa työntekijöiden hallintoedustus on viety paljon pidemmälle, hän toteaa.
Aikuiskoulutustuen lakkauttaminen kokonaan on Rehnin mielestä virhe.
– Eikö sitä kannattaisi uudistaa lakkauttamisen sijaan, kun katsotaan työelämän nyt käynnissä olevaa murrosta? Työelämässä on ihmisillä oltava erilaisia tapoja pitää yllä ja kehittää osaamistaan. Koulutussetelit voisivat olla yksi toimiva tapa, Rehn esittää.
Rehn katsoo, että ensimmäisen sairauspäivän palkattomuuden säätäminen lailla jäisi käytännössä enimmäkseen kuolleeksi kirjaimeksi. Hän muistuttaa, että asiasta on niin monissa työehtosopimuksissa sovittu palkansaajien eduksi.
– Jäänkin kysymään, mitä merkitystä tällaisella lailla ylipäätään olisi käytännössä. Avaisiko ensimmäisen sairauspäivän palkattomuudesta tinkiminen väylää sopimiselle laajemminkin, hän kysyy.
Poliittisten lakkojen rajoittaminen on Rehnin mukaan perusteltua, mutta hän myös ymmärtää asian olevan vaikea ay-liikkeelle.
– Kannustan sekä hallitusta että ay-liikettä vielä miettimään, voitaisiinko kirkko rakentaa tässäkin asiassa keskelle kylää.
![](https://www.suomenmaa.fi/wp-content/uploads/2023/12/LK_LKFTJK20231221205037OPQP_SYLV06BJ4-1024x683.jpg)
Lailla säädettävä vientivetoinen palkkamalli hiertää ay-liikettä. Sääntö on ollut kirjoittamattomana lakina voimassa jo pitkään.
Rehn kuitenkin kysyy, onko järkevää tai edes oikeudellisesti mahdollista sitoa valtakunnansovittelijan käsiä niin sanottuun yleiseen linjaan, käytännössä vientialojen palkankorotuksiin.
– Hallitusohjelman kirjaus näyttää ongelmalliselta myös sopimusvapauden näkökulmasta, hän arvioi.
– Ymmärrän myös julkisen sektorin naisvaltaisten alojen huolta siitä, jättäisikö hallitusohjelman kirjaus heidät ikuiseen palkkakuoppaan suhteessa vientialoihin. Siksi järjestelmään pitää jäädä mahdollisuus räätälöidä erillisiä palkkaohjelmia esimerkiksi julkiselle sektorille.
Rehnin mielestä työelämän uudistamisessa ei kannata tavoitella selkävoittoja.
– Siksi viestini niin Etelärannan kuin Hakaniemenkin suuntaan on: yritetään yhdessä vielä.