Pohjois-Karjalan keskusta: Valtion vastattava huutoonsa alueiden elinvoimasta
Hallituksen on vastattava lupauksiinsa elämisen ja yrittämisen ja edellytysten turvaamisesta koko maassa, vaatii Pohjois-Karjalan keskustapiiri.
Lauantaina kokoontunut Pohjois-Karjalan keskusta muistuttaa kannanotossaan, että hallitusohjelmassa sanotaan, että ”huolehditaan elämisen ja yrittämisen edellytyksistä koko Suomessa monimuotoisesti alueiden ja kaupunkien tarpeet huomioiden” ja että ”aluepolitiikan tavoitteena on alueiden ja kuntien sisäisen eriytymisen vähentäminen”.
– Pohjois-Karjala lähti etujoukoissa kehittämään omaa sote- ja maakuntaratkaisuaan luottaen siihen, että uudistus saadaan koskemaan koko maata. Sote-uudistuksen siirtyminen eteenpäin tuo suuria paineita maakuntamme sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämiselle ja niiden rahoitukselle.
Pohjois-Karjalan keskusta muistuttaa, että Siun sote on kuntien omistama kuntayhtymä.
– Vaikka palvelujen järjestämisen kustannusten kasvu on saatu puristettua maan keskiarvoa alemmaksi, niin kuntayhtymä kuin sen omistajakunnat ovat nyt tiukan paikan edessä. Kuntien taloudet ovat tiukoilla verotuloennusteiden ja valtionosuuksien arvaamattomuuden vuoksi. Niillä ei yksinkertaisesti ole varaa kustantaa Siun soten vaatimaa palvelujen rahoituksen kasvua.
Pohjois-Karjalan keskusta edellyttää, että valtio tulee ihmisten peruspalveluja tuottavaa kuntayhtymää vastaan riittävällä siirtymäajan tuella.
– Kuntia ei voi ajaa taloudelliseen ahdinkoon sen vuoksi, että valtakunnallista sote-uudistusta ei saada aikaan. Maakuntien riittävän sote-rahoituksen turvaamiseksi valtion on järjestettävä tarvevakioidusti suoraan palvelun tarjoajalle.
Valtion on Pohjois-Karjalan keskustan mukaan myös kannettava vastuunsa kaikkien maakuntien elinvoiman turvaamisesta.
– Pohjois-Karjalan maakunnan työttömyys on maan keskiarvoa selvästi korkeampi. Tämän ratkaisemiseen tarvitaan räätälöityjä toimia. Maakunta, sen yritykset, kunnat, koulutuksen järjestäjät ja muut toimijat ovat tähän valmiita. Työhönsä ne tarvitsevat valtion antamia mahdollisuuksia ja tukea.
Pohjois-Karjalan keskustapiiri vaatii myös, että Rinteen hallitus laittaa vauhtia Itäradan linjaukseen sekä sen jälkeen hankkeen suunnitteluun.
– Kolmen tunnin junayhteys Helsingin ja Joensuun välillä on välttämätöntä maakunnan kehittymisen, elinkeinoelämän ja ihmisten elämis- ja työmahdollisuuksien takia. Emme saa unohtaa maakuntamme infran ja julkisen liikenteen kehittämistä alueemme elinvoiman ja työllisyyden kehittämiseksi.
![](https://www.suomenmaa.fi/wp-content/uploads/cm_image/2019/09/1032832-1024x768.jpg)
Pohjois-Karjalan keskusta sai kokouksessa uuden puheenjohtajan, koska kansanedustajaksi keväällä valittu Hanna Huttunen ei ollut enää käytettävissä tehtävään.
Puheenjohtajan paikkaa tavoittelivat Jertta Harinen Kontiolahdelta, Kirsi Koppinen Liperistä, Jussi Sallinen Juuasta ja Ville Toivanen Joensuusta. Äänestyksessä Harinen sai 33 ääntä, yhden äänen enemmän kuin Sallinen ja tuli valituksi piirin puheenjohtajaksi.
Puheenjohtajan valinnan jälkeen varapuheenjohtajuutta tavoittelivat Sallinen, Koppinen, Anna Vauhkonen Heinävedeltä, Mikko Juvonen Kontiolahdelta, Helena Pakarinen Tohmajärveltä ja Susanna Turunen Kontiolahdelta. Valituksi tulivat Sallinen ja Vauhkonen.
Piiri otti jo viime syksynä käyttönä uudet mallisäännöt. Piiri hyödynsi uusia sääntöjä nyt ensimmäistä kertaa ja valitsi piirihallituksen jäsenille myös varajäsenet. Poliittisen tilannekatsauksen piti varapuheenjohtaja Juha Rehula.